vocabulari


 * || **VIDA** ||  ||
 * || John Stuart Mill (20 maig 1806 - 8 maig 1873) || Filòsof anglès teòric polític, economista polític, funcionari i membre del Parlament, va ser un influent pensador liberal clàssic del segle XIX. Entre altres objectius, les seves obres volen fonamentar la llibertat de la persona davant del control il·limitat de l’Estat i el totalitarisme. Va ser un exponent de l'utilitarisme, una teoria ètica desenvolupada pel filòsof Jeremy Bentham. ||
 * || Parliament of the United Kingdom || És membre de parlament britànic durant els anys 1865-8 ||
 * || London || John Stuart Mill neix a Londres el 20 de maig de 1806 ||
 * || Avignon || Hi mor el 8 de maig de 1873 ||
 * || **OBRA** ||  ||
 * || A System of Logic || Sistema de lògica ||
 * || Utilitarianism (book) || L’utilitarisme ||
 * || On Liberty || Sobre la llibertat ||
 * || **PERSONATGES INFLUENTS** ||  ||
 * || David Ricardo || **David Ricardo** ([|Londres], [|19 de diciembre] de [|1772] - //ídem// [|11 de octubre] de [|1823] ) fue un [|economista] inglés de origen [|sefardí] -[|portugués] , miembro de la corriente de pensamiento [|clásico] económico, y uno de los más influyentes junto a [|Adam Smith] y [|Thomas Malthus] . Continuó y profundizó el análisis del circuito de producción de la república, cuyo origen se remonta a [|Quesnay] y al [|fisiocratismo] . Es considerado uno de los pioneros de la[|macroeconomía] moderna por su análisis de la relación entre beneficios y salarios, uno de los iniciadores del razonamiento que daría lugar a la[|Ley de los rendimientos decrecientes] y uno de los principales fundadores de la [|Teoría cuantitativa del dinero] . Es por ello que es invocado por familias de pensamiento económico muy diferentes, desde los <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|neoclásicos] a los <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|marxistas] [|ingleses] . ||
 * || Adam Smith || Pare del Liberalisme econòmic ("La Riquesa de les Nacions") ||
 * || James Mill || Pare de J. Stuart Mill ||
 * || Jeremy Bentham || Padrí de J. Stuart Mill i pare de l'Utilitarisme. Defensor de "l'Utilitarisme de l'Acte" ||
 * || Harriet Taylor || Esposa de J. Stuart Mill, precursora del feminisme ||
 * || **TENDÈNCIA IDEOLÒGICA** ||  ||
 * || Classical liberalism || Liberalisme clàssic. En filosofia política, s'anomena liberalisme la teoria de l'estat mínim, és a dir, la mínima participació de l'estat en l'economia i la mínima interferència de l'estat en la vida privada. El liberalisme és també un "estat d'iniciativa", perquè considera que són els individus els qui han de mantenir la iniciativa i el control sobre les seves pròpies vides, en les quals l'estat no pot interferir.
 * || **TENDÈNCIA IDEOLÒGICA** ||  ||
 * || Classical liberalism || Liberalisme clàssic. En filosofia política, s'anomena liberalisme la teoria de l'estat mínim, és a dir, la mínima participació de l'estat en l'economia i la mínima interferència de l'estat en la vida privada. El liberalisme és també un "estat d'iniciativa", perquè considera que són els individus els qui han de mantenir la iniciativa i el control sobre les seves pròpies vides, en les quals l'estat no pot interferir.

El liberalisme s'oposa al socialisme, o teoria de l' "estat màxim" que considera que l'estat ha de controlar l'economia -sigui directament a través de participar en els mitjans de producció o, simplement, condicionant-los de manera indirecta, a través de polítiques de preus o impostos. El socialisme s'ha anomenat també "estat garantista" perquè defensa que tothom ha de tenir garantits una sèrie de drets, independentment de l'esforç que hagin fet per assolir-los.

Sovint s'ha defensat el liberalisme amb arguments utilitaris: sembla més útil que cadascú cerqui el seu bé amb els seus propis mitjans que no pas sotmetre els individus a una centralització universalitzadora -i paternalista- que posa traves a la llibertat. També el mercat lliure sembla més útil que la planificació burocràtica, la crítica resulta més útil que el criteri d'autoritat i la diversitat és més creativa que l'uniformisme. || <span style="border-collapse: separate; font-family: sans-serif; line-height: 1.5em; margin-bottom: 0.5em; margin-left: 0px; margin-right: 0px; margin-top: 0.4em;">Les distincions només s'han de basar en la utilitat social (<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|Declaració dels Drets de l'Home i del Ciutadà] ). Així, per exemple, un <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|menor d'edat] no té el dret al <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|sufragi]. L'igualitarisme autoritza les <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|discriminacions] si és que tenen per objectiu equilibrar les <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|desigualtats] de fet, com va ser el cas de la llei sobre la paritat aprovada el 2000 a <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|França]. ||
 * || **IDEES PRINCIPALS** ||  ||
 * 1 || Act utilitarianism. || Utilitarisme de l’acte. Teoria de J. Bentham. D'acord amb l'utilitarisme de l’acte, el que compta a l'hora de determinar si una acció és correcta és el valor de les seves conseqüències. Una de les objeccions a l'utilitarisme de l'acte és que sembla ser massa permissiu, que pot justificar qualsevol crim, i fins i tot fer-lo moralment obligatori, només si el valor de les conseqüències de l'acte en particular és prou gran. Una altra objecció és que l’utilitarisme de l’acte sembla ser millor en teoria que en la pràctica, ja que gairebé mai hi ha el temps i el coneixement suficient per predir les conseqüències d'un acte, avaluar el seu valor, i fer comparacions amb possibles actes alternatius. ||
 * 2 || Autonomy || Autonomia. Qualitat necessària perquè l'individu pugui gaudir màximament de la seva llibertat, tant positiva com negativa. La persona autònoma és la que pot valdre's per si mateixa. ||
 * 3 || Consequentialism || Conseqüencialisme. Fa referència a aquelles teories morals que sostenen que les conseqüències d'una acció particular són la base per a qualsevol judici moral vàlid sobrer aquesta acció. Per tant, des d'un punt de vista conseqüencialista, una acció moralment correcta és aquella que produeix un bon resultat: "la fi justifica els mitjans" ||
 * 4 || Egalitarianism || Igualitarisme. L'igualitarisme consisteix a considerar a cada <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|ésser humà] com a igual, sense importar la seva <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|raça], <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|religió] , <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|sexe] , <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|orientació sexual] , etc. En aquest sentit, l'igualitarisme significa reconèixer les diferències que existeixen en l'altre sense discriminar-lo per elles. Per tant, cada ésser humà ha de tenir els mateixos drets en la <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|societat].
 * 5 || Equality || Igualtat (social). La igualtat social és l'objectiu de buscar una mateixa quantitat de riquesa, de felicitat, de benestar, de respecte i d'igual tracte en la justícia per a totes les persones. Al món hi ha moltes desigualtats, degudes a causes històriques, polítiques, geogràfiques o econòmiques. ||
 * 6 || Free market || Lliure Mercat/Comerç. En l'estudi de l'<span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|economia] i el <span style="background-attachment: initial; background-clip: initial; background-color: initial; background-image: none; background-origin: initial; background-position: initial initial; background-repeat: initial initial; color: #0645ad; text-decoration: none;">[|comerç internacional] el **lliure comerç** és un model de mercat ideal en què el comerç de béns i serveis entre els països flueix de manera ininterrompuda sense el costos artificials imposats pel govern. És ideal, atès que en la pura teoria econòmica, s'arriba sempre al preu del mercat sense alteracions i distorsions (impostos o restriccions). Com a corrent polític el comerç lliure és promogut pels seguidors de l'economia neoclàssica. S'hi oposen, però, els grups anti-globalització, per la falsedat del model en imposar tan sols els interessos dels més poderosos en un mercat desigual, i per la desprotecció dels productors locals davant les multinacionals que controlen de manera exhaustiva el comerç internacional. ||
 * 7 || Happiness || Felicitat. Màxim criteri de l'ètica utilitarista a l'hora de discriminar entre bones i males accions. Les bones accions són aquelles que fan més feliços a un major nombre de persones. ||
 * 8 || Harm principle || Principi del Dany. Principi que limita l'acció individual a la recerca de la felicitat. És a dir, la felicitat personal no pot anar en detriment de la felicitat dels altres. ||
 * 9 || Hedonism || Hedonisme. Plaer associat al sentiment de felicitat. Mill defensa una consideració qualitativa del plaer (i no quantitativa), que deriva de les accions adreçades al millorament del benestar de la societat i en evitar el pur i simple egoisme. ||
 * 10 || Minimum State || Estat mínim. Model d'estat defensat per la ideologia liberal. En aquest model, l'estat evita de ser intervencionista, i fomenta al màxim la lliure iniciativa dels ciutadans, estalviant-los obstacles i potenciant la lliure compentència. ||
 * 11 || Negative freedom || Llibertat Negativa. Llibertat de què es gaudeix quan l'agent no troba obstacles ni prohibicions que limitin la seva llibertat d'acció. Mill posa l'èmfasi en la llibertat negativa, perquè és la que acostuma a ser negada en les societats no liberals. ||
 * 12 || Pain || Dolor. Sentiment oposat al de la felicitat. Criteri que ens permet distingir (per negació) les males accions de les bones. Veieu: Sofriment. ||
 * 13 || Paternalism || Paternalisme. Actitud pròpia d'un model d'estat intervencionista, que tracta als ciutadans sense respectar la seva llibertat i autonomia moral i com si fossin menors d'edat, prohibint-los aquelles accions que considera "pernicioses". ||
 * 14 || Positive Liberty || Llibertat Positiva. Pròpia de qui disposa de recursos, com ara talent, salut o diners. És complementària de la llibertat negativa. ||
 * 15 || Private sector || Àmbit privat. Una de les dues dimensions de l'ésser social. En l'àmbit privat, el ciutadà gaudeix de la seva llibertat de forma màxima ||
 * 16 || Public sector || Àmbit públic. Dimensió social de l'individu, basada en el respecte escrupulós de la llei. ||
 * 17 || Quality (of pleasure) || Qualitat (del plaer). Aspecte del plaer que és valorat especialment per Mill, ja que reporta a l'individu un estat de benestar i de gaudi vinculat de forma directa a l'execució d'accions que reportin també un màxim de benestar i desenvolupament social i moral d'un màxim nombre de persones. ||
 * 18 || Quantity (pleasure) || Quantitat (del plaer). Per Mill és una característica secundària del plaer, ja que no satisfà el desig de benestar de l'ésser humà, el qual sempre aspira a superar-se "qualitativament". Per exemple, l'artista no vol pintar "molts" quadres, sinó "millors". ||
 * 19 || Religion || Religió. Segons Mill, la religió s'ha de mantenir en l'àmbit privat de les persones i no pot influir en cap manera en les decisions polítiques que afecten l'àmbit de la vida pública. ||
 * 20 || Rule utilitarianism || Utilitarisme de les Regles: és una forma d'utilitarisme que diu que les accions són morals quan s'ajusten a aquelles regles que condueixen al millor bé posible. Així mateix, la correcció d'una regla ve determinada per la quantitat de bé que aquesta regla fa possible quan és seguida. En contrast, els "utilitaristes de l'acte" jutgen les accions tenint en compte la bondat de les seves conseqüències, i sense referir-se a si aquestes accions s'ajusten o no a cap norma. Alguns utilitaristes de les regles sostenen que, fins i tot quan el compliment de la norma no reporta felicitat, cal seguir-la, ja que el seu incompliment no causaria el major grau de felicitat per al major nombre de persones. Per exemple, als Estats Units, la 5a. esmena estableix que "ningú no pot ser obligat a testificar contra ell mateix". Encara que el compliment d'aquesta regla comporta el fet no desitjat que molts criminals queden protegits, en la seva absència les persones innocents podrien ser torturades fins que confesessin crims no comesos. Per tant, la cinquena esmena és una regla que garanteix el més alt grau de felicitat per al major nombre de persones. ||
 * 21 || Suffering || Sofriment. Cal evitar-lo. És el criteri que discrimina entre bones i males accions. Les bones accions no poden fer que les persones sofreixin. ||
 * 22 || Tolerance || Tolerància. Forma pròpia que caracteritza les relacions socials en una societat liberal. Cal tolerar les idees i les formes de vida dels altres, mentre no impliquin un perjudici quantificable per a la resta de la societat. ||
 * 23 || Totalitarianism || Totalitarisme. Control total de l'estat sobre l'individu, el qual veu __negada__ la seva llibertat i el seu dret a la intimitat i a la vida privada (entre altres drets) ||
 * 24 || Tyranny of the majority || Tirania de la Majoria. Mill s'hi oposa. Per molt que una decisió sigui majoritària, no pot anar contra els drets bàsics de les minories, o fins i tot de persones individuals, (a no ser que es tracti de la llei). ||
 * 25 || Utilitarian calculus || Càlcul utilitarista. Mesurament racional de la quantitat de plaer i del nombre de persones que en poden gaudir, necessari a l'hora d'escollir una línia d'acció determinada. És especialment útil en el cas que es produeixin dilemes morals. ||
 * 26 || Utilitarianism || Utilitarisme. Doctrina ètica que defensa la utilitat com a criteri per discriminar les bones accions de les dolentes, entenent que aquesta utilitat ha de redundar en el màxim grau de felicitat per al màxim nombre de persones. ||